ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до проєкту постанови Кабінету Міністрів України
‟Про внесення змін до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві”

1. Мета

Проект постанови Кабінету Міністрів України “Про внесення зміни до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві” (далі – проект акта) розроблено на виконання доручення до листа Прем’єр-міністра України Д. Шмигаля від 02.02.2023            № 36226/1/1-22 та пункту 1.22 Плану організації підготовки проектів актів та виконання інших завдань, необхідних для забезпечення реалізації Закону України від 1 грудня 2022 р. № 2801-ІХ “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення укладення угоди між Україною та Європейським Союзом про взаємне визнання кваліфікованих електронних довірчих послуг та імплементації законодавства Європейського Союзу у сфері електронної ідентифікаціїˮ та з метою приведення Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, у відповідність до Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послугиˮ, удосконалення окремих процедур розслідування з метою дотриманням принципу юридичної визначеності.

2. Обґрунтування необхідності прийняття акта

З метою приведення Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, у відповідність до Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послугиˮ та створення можливості підписання та затвердження актів розслідування (спеціального розслідування) за формою Н-1 шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
Крім того у чинній редакції Порядку процедурно не вирішено питання щодо формування остаточного змісту акта за формою Н-1 у разі відсутності єдиної думки серед членів комісії з розслідування нещасного випадку. 
З метою урелюгування зазначеного питання у проекті змін до Порядку передбачено надати голові комісії право самостійно формувати зміст акта за формою Н-1, при цьому залишено право членів комісії у разі незгоди із змістом розділів 4, 5, 7, 8 акта за формою Н-1 викладати окрему думку.
Також, чинним Порядком не перебачений термін подачі окремої думки, що призводить до затягування строків розслідування нещасних випадків.
З метою урелюгування зазначеного питання у проекті змін до Порядку передбачено надання окремої думки.
Внесення зазначених змін позитивно вплине на своєчасність та об’єктивність розслідування. Також, процедурне визначення рішення щодо формування остаточного змісту акта за формою Н-1 мінімізує підстави для оскарження результатів розслідування.

3. Основні положення проєкту акта

Проєктом акта удосконалено організацію розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, шляхом підписання акта за формою Н-1 головою комісії (спеціальної комісії) та затвердження їх роботодавцем, який утворив комісію, або керівником органу, що утворив спеціальну комісію, шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису такої особи.
Ознайомлення з актом за формою Н-1 та надання окремих думок членами комісії (спеціальної комісії) здійснюється засобами телекомунікаційного зв’язку. 
Розподілено обов’язки між головою комісії (спеціальної комісії) та членами комісії (спеціальної комісії).
Визначено алгоритм дій щодо утворення комісії (спеціальної комісії) в частині надання/ненадання кандидатур представників підприємств (установ, організацій) для включення до її складу.

4. Правові аспекти

Основними нормативно-правовими актами, що регулюють відносини у даній сфері є: Конституція України, закони України “Про електронні документи та електронний документообігˮ, “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги”, “Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування”.

5. Фінансово-економічне обґрунтування

Реалізація проекту акта не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету.
Реалізація проекту акта не впливатиме надходження та витрати місцевих бюджетів.

6. Позиція заінтересованих сторін

Проект акта стосується соціально-трудової сфери та потребує погодження зі Спільним представницьким органом репрезентативних всеукраїнських об’єднань профспілок на національному рівні та Спільним представницьким органом сторони роботодавців на національному рівні.
Проект акта не стосується прав осіб з інвалідністю, сфери наукової та науково-технічної діяльності, питань функціонування місцевого самоврядування, прав та інтересів територіальних громад, розвитку адміністративно-територіальних одиниць і не потребує погодження всеукраїнськими громадськими організаціями осіб з інвалідністю та їхніми спілками, Науковим комітетом Національної ради України з питань розвитку науки і технологій та уповноваженими представниками всеукраїнських асоціацій органів місцевого самоврядування чи відповідних органів місцевого самоврядування.
Проект акта потребує погодження із Міністерством економіки України, Міністерством фінансів України, Міністерством цифрової трансформації України та проведення правової експертизи Міністерством юстиції України.

7. Оцінка відповідності:

У проекті акта відсутні положення, що:
стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод;
впливають на забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків;
містять ознаки дискримінації.
Проект акта потребує направлення до Національного агентства з питань запобігання корупції України для визначення необхідності проведення антикорупційної експертизи.

8. Прогноз результатів
Прийняття проекту акта забезпечить своєчасне підписання та затвердження актів розслідування нещасних випадків та надання потерпілим і членам їх сімей соціальної допомоги, визначеної законодавством.

Голова Державної 
служби України з питань праці                                                 Ігор ДЕГНЕРА